Tarinat
Menopaussi vaikuttaa terveyteen
Erikoislääkäri Maarit Niinimäen tutkimusryhmä tutkii ennenaikaista ja varhaista menopaussia sekä sen vaikutuksia terveyteen ja elämänlaatuun.
![](https://oys.fi/terttu-saatio/wp-content/uploads/sites/38/2022/02/maarit-niinimaki-susanna-savukoski-3-e1657026871592.jpg)
LT, dosentti ja synnytys- ja naistentautien erikoislääkäri Maarit Niinimäen tutkimusprojektissa etsitään ehkäiseviä keinoja välttää varhaisen tai ennenaikaisen menopaussin eli vaihdevuosien haittavaikutukset. Niinimäen tutkimus sai Terttu-hankeapurahan 15 000 euroa.
– Kun naisen menopaussi tulee ennen 45 ikävuotta, siihen liittyy terveydellisiä haittoja. Hyvin usein jää epäselväksi, miksi kuukautiset loppuvat ennen aikojaan. Pyrimme tunnistamaan riskitekijät, jotka voivat aiheuttaa varhaista tai ennenaikaista menopaussia. Näin pystyisimme ehkäisemään haittojen syntymistä, Maarit Niinimäki kertoo.
Naisten normaali vaihdevuosi-ikä katsotaan alkavaksi 45 vuodesta eteenpäin ja on keskimäärin 51 vuotta. Varhaisesta menopaussista puhutaan, kun naisen ikä on alle 45 vuotta. Ennenaikainen menopaussi on kyseessä silloin, kun vaihdevuodet alkavat alle 40-vuotiaana.
– Noin yksi prosentti hedelmällisyysikäisistä naisista kohtaa ennenaikaisen menopaussin. Varhainen menopaussi tulee jo 10 prosentille naisista. Siksi on tärkeää tietää, miten varhainen menopaussi vaikuttaa naisen terveyteen ja elämänlaatuun.
Syöpäsairaudet, joko syöpä itsessään tai niihin liittyvät hoidot, voivat aiheuttaa ennenaikaisen menopaussin. Autoimmuunisairaudet, kuten kilpirauhasten häiriöt tai keliakia voivat myös olla taustatekijöitä, jos menopaussi tulee aikaisin.
– Usein jää kuitenkin epäselväksi, miksi kuukautiset loppuvat aikaisin. Me pyrimme nyt selvittämään, mitkä taustatekijät vaikuttavat varhaiseen kuukautisten loppumiseen.
Sairastuvuusriski pienemmäksi
Naisen hedelmällisyys alkaa laskea jo 10 vuotta ennen menopaussia. On tärkeää tunnistaa naiset, jolla on riski ennenaikaiseen tai varhaiseen menopaussiin, jotta heillä olisi mahdollisuus hankkiutua hyvissä ajoin raskaaksi tai hakeutua hedelmällisyyshoitoihin riittävän ajoissa.
– Jos menopaussi tulee 43 vuoden iässä, jo 33-vuotiaana mahdollisuus tulla luonnollisesti raskaaksi voi olla selvästi alentunut. Tällöin ei ole vielä välttämättä ehtinyt edes kokeilla raskaaksi tulemisen mahdollisuutta. Näitä ikäviä yllätyksiä meidän on vältettävä hedelmällisyysneuvonnalla, ja tunnistamalla riskiryhmään kuuluvia naisia.
Jos menopaussi tulee aikaisin, pitäisi naiselle antaa hormonikorvaushoito, jolloin ehkäistään niiden sairauksien syntymistä, jotka ehkä johtuvat elimistön oman estrogeenin tuotannon lakkaamisesta.
– Jos naisen kuukautiset loppuvat jo 39-vuotiaana, naisen oma hormonitaso laskee, jolloin sydän- ja verisuonitautien sekä osteoporoosin riski alkaa kasvaa merkittävästi.
Laaja tutkimusaineisto
Maarit Niinimäen tutkimusryhmän työ etenee kolmen eri aineiston kautta. Kansallisesta rekisteriaineistosta on jo selvinnyt, että naisella on lähes viisinkertainen riski varhaiseen menopaussiin, jos hänen äidillään tai sisarellaan on ollut varhainen menopaussi. Väistökirjatutkija, LL Heidi Silvenin tutkimustyössä oli käytettävissä 5 000 rekisterissä olevan varhaisen menopaussin vuoksi lääkekorvattavuuden saaneen naisen terveystiedot.
Niinimäen mukaan myöhemmin on tarkoitus tutkia myös sitä, millainen riski alle 40-vuotiailla vaihdevuodet kokeneilla ja hormonikorvaushoidon saaneilla on sairastua syöpään tai neurologisiin sairauksiin ja onko ennenaikaisella menopaussilla vaikutusta kuolleisuuteen.
Tutkimusaineistona on myös Pohjois-Suomen syntymäkortti 1966, jonka aineiston pohjalta on valmistunut yksi väitöstyö.
– Erikoislääkäri, LT Susanna Savukoski totesi, että naisilla, jotka olivat menopaussissa jo 46-vuotiaana, todettiin useita epäedullisia löydöksiä, kuten heikentynyt sokerinsieto, kohonneet maksa-arvot ja lisääntynyt kehon rasvamäärä, Niinimäki kertoo.
Syntymäkohortista on valmistumassa lisää väitöstutkimuksia, joissa selvitetään varhaisen menopaussin vaikutuksia elämänlaatuun ja terveyteen.
Lisäksi Niinimäen ryhmä tekee yhteistyötä Tampereen, Helsingin ja Viron Tarton yliopiston kanssa. Suomalaisten ja virolaisten yhteistyönä selvitetään biopankkien keräämästä FinnGen-aineistosta geneettisiä tekijöitä ennenaikaisen menopaussin taustalla.
Maarit Niinimäen rinnalla tutkimustyössä on LT, ylilääkäri, OYS lasten ja naisten osaamiskeskuksen johtaja Eila Suvanto ja erikoislääkäri Susanna Savukoski sekä useampia väitöskirjatutkijoita.